- paní, která nás vyzvedávala – v paneláku – vlastní zavařeniny do čaje (maliny, višně, meruňky), chleba v troubě, její manžel, promluvila nějaká německá slovíčka (Geld, Mensch)

- Gulja – 39 let, 15 letá dcera – studuje SŠ v Biškeku (jazyky – arabsky, turecky, anglicky), nejstarší z 5ti sourozenců, zažila SSSR – kolchozy, bylo to dobrý, její maminka byla předsednicí kolchozu, nyní má se svojí maminkou otevřenou vlastní právnickou kancelář, podle ní je v KG bída – prům. plat 200 USD (např. učitel), ale Talas je bohatá oblast – hodně rozvinuté zemědělství – brambory, fazole, cukrová řepa, potraviny se jí tu zdají drahé – např. 1 kg rajčat = 60 C; dříve bydlela na Jihu v Oši – odtud byl její manžel, u kterého tam bydlela, po rozvodu se vrátila k rodičům do Talasu

- domy – poměrně dost na prodej, opravují se hlavně vrata a ploty – sladěné štíty a vrata (často zdobené), velké rozdíly ve velikosti a stáří domů při min. rozdílech vrat, rozestavěné a některé nedokončené bytové domy, zvenčí domy ošklivé, vybavené prádlem a velkými satelitními talíři

- lidé jsou často nedochvilní – např. Gulja – nepřišlo jí potřeba omluvit se po telefonu, že nedorazí x Bakyt přijel všude včas

- ČR znají v KG hlavně kvůli hokeji – Hašek, Jágr, také české fotbalisty – Koller, Čech; Miri, co nás vezl do Manas Ordo říkal, že v Praze je krásný Karlův most – nikdy tu ale nebyl; ptal se nás, jestli v Praze chodí krávy taky po silnicích

- na Manase jsou hrdí, mají ho rádi, - před Kumbyzem se hromadně modlí – ale G. o něm moc nevěděla, operu neviděla, na 1000 letém výročí nebyla a ani nevěděla, který rok to bylo, výstavu si prohlížela, i když tam hodněkrát už byla

- AD – cca 30 let, manželka, dcera – 6 měsíců, syn 4 roky, 2005 absolvoval Státní univerzitu v Talasu – AJ; v Talasu – cca 45 tis. obyv., pracoval jako pozorovatel pro OBSE při různých volbách, dělal překladatele, poté v mezinárodních společnostech – v poslední byly protesty obyvatel vůči firmě – pobočku zapálili; nyní provozuje internet office – předtím PC, které tu má, byly na poště, hlavní PC má z domova, místnost si pronajímá, funguje 4 týdny (8.6. zjištěno), předtím ji měl jinde; internet poskytuje v Talasu jenom Telecom, platí se od MB, díky tomu nemůže uhlídat Wi-fi a poskytuje net jen na PC; Muslimové mají vánoční stromečky, ale říkají tomu zelené stromečky, slaví Nový rok, Vánoce jako u nás ne; on jí vepřové; v Talasu bývá až -20 – (-25) stupňů v zimě; Kyrgyzové nejsou moc známí sportovci – zná jenom Kyrgyze, který vyhrál neoficiální MS v billiardu; sestra si vzala Američana a před rokem se tam odstěhovala; někteří lidé mají už v Talasu net doma; ČR zná, protože před 4 lety se stavil u něj na netu Čech, který projížděl Střední Asii na kole, místní kumys nám nedoporučil, prý není moc dobrý

Andy – Američan, dobrovolník u OBSE, manželka také Američanka dobrovolnice, žije v KG již 16 měsíců (9.6.), 3+3 měsíce v rodinách, teď v bytě, 6 měsíců v Biškeku také při OBSE – tam hlavně RJ, v Talasu už hodně KG jazyk, praděda pocházel z Prahy – v NY založil známou taneční školu pro Čechy.

Atiev Alexander – Kazach, do KG byl poslán v roce 1997 po revoluci, předtím působil v Kazachstánu, Buškek, nyní Talas, lidé jsou zde podle něj hodně chudí, je tu bída; dům koupili i s vedlejším pozemkem – nikdo to nechtěl, protože tam předtím byla laboratoř, kde se používaly chemikálie, i teď to tam bylo cítit; staví tam kostel – mají zatím pouze základy; zahrada = džungle, kde mají jablíčka, vinohrad – více v 2. deníku

- 21,40h večer přišla sousedka, co nás vyzvedávala, namol! brečela, že nemá muže, že jí je 39 let (pak ale zmínila i věk 35 a 42, ale nejčastěji 39), má 4-letou dceru, má ji s mužem z Biškeku, která má ženu a 3 děti, oba se milují, on se rozvést nemůže, chce pro dceru to nejlepší, má malou výplatu – 300 USD; dceři nemůže koupit všechno co chce; stěžovala si na život, na všechno, dceru chtěla poslat se mnou do ČR, atd.; její sestra s ní nemluví, nikdy tady u ní v bytě nebyla; nějaký problém s tím, že nás někdo viděl, jak s ní přijíždíme a vydedukovali, že u ní bydlíme, tudíž že má od nás peníze, že po ní chtějí peníze, jinak jí holčičku odvezou – vydírání??, nebo si mohla vše vymyslet a chtěla po nás jen peníze, nemá prý totiž v ledničce nic, ani to máslo, atd.. – prostě si stěžovala na trpký život

- ZŠ – povinná školní docházka 11 let, v Talasu 8 – 9 škol, jedou na směny – škol je málo a žáků mnoho, ve třídě i přes 30 dětí; Rusové kulturně, jazykově, atd. utiskovali Kyrgyze několik desítek let, proto se teď k nim nechovají moc dobře, kdo mohl, po roce 1991 odešel – proto všude domy na prodej; přitom kyrgyzština nemá přesně danou mluvnici – často si vypomáhají ruskými slovíčky – nemají pro to svůj výraz.

- farář – v Talasu baptisté, pravoslavní (jediní mají svůj kostel), luterání (Němci), s Kyrgyzy moc do styku nepřijdou – všem je vštěpováno, že jsou Muslimové, i když k víře přistupují chladně; jemu a sestrám se vyhýbají a na ulici na ně stále divně koukají; kostel staví z cihel z Uzbek., v KG ani v Rusku tak dobré nevyrábějí; povzdechl si nad Muslimy, že mezi sebou stále bojují – např. Sýrie, Libanon; jezdí po okolí na bohoslužby – až 100 km daleko; auto – Lada 2107 (žigul)

- sestra – z Popradu, 7 let studovala v Římě, působila v Kazach.,v Rusku, v Biškeku, pak tady, do SK jezdí 1x za 2 roky na „dovolenou“, teď tam jede si zařídit pas; přes léto mají pro děti „náboženské tábory“ – nejen pro věřící, ale s tím, že se budou modlit; děti ze smíšených manželství a nuzných poměrů – jedináček, adoptovaná, 5 sourozenců, také často rodiče alkoholici.

- Bakit – pracuje v justici jako šéf, 4 děti, narodil se blízko kazach. hranic v provincii Manas; Talas – 13 okresů (každý okres = 3-4 vesnice), za SSSR by lépe – po rozpadu se půda kolchozů a sovchozů prodávala za malý peníz a funkcionáři to pak výhodně skoupili; teď to má obrovskou cenu na místní poměry za pozemky; každá kyrgyzská rodina má v průměru 1 koně, 2-3 berany, 1 krávu, 20 ovcí, pár koz a drůbež; v přepočtu na měšťana by on měl tisíce zvířat; nejlevnější auto 200 tis. C (ruská Lada), západní jsou dražší; les – 300 m široký a 130 km dlouhý – u Kim-kol??, všude kde je les, je CHKO – stará se o to nějaká ekologická organizace; problémy s vodou – když je sucho, je málo vody – do 10ti let tam nebude ta říčka; když zaprší – jsou záplavy; Talaská oblast je bohatá kvůli tomu, že je tu Němci naučili zemědělství; syn Bakieva – Maxim – okrádal občany, protože vykupoval fazole za 20 C/1 kg a prodával za 45 C/1 kg – „A to má být demokracie.“; války v KG byly vždy kvůli náboženství a politice – každý si chtěl nahrabat; pastevci – v některých vesnicích dají svoje zvířata dohromady a pošlou s pastevci do hor za peníze, na jaře vezmou jurtu na náklaďák (dříve velbloudi) do hor, tam pasou, v září (na podzim) se vracejí do údolí do svých domů; sice chválil Svaz, ale kdyby byla demokracie dobrá, tak v pohodě, zatím není, moc v ní nikdo nevěří;

- nejtradičnější jídlo – 4 pilíře: 1) chleba, 2) maso, 3) kudys, 4) brambory; farma – samé ženy, učitelka NJ – i teď mluví s Němči, 2. cizí jazyk – AJ – vyučuje ale jen NJ, mluvila krásně, čistě, ale dle ní nevypadáme na Evropany (Gulja řekla, že Tom vypadá jako Arab), není těžké se pro ně učit NJ, protože jsou kolem Němci; muži byli pryč v horách s ovcemi; rádi se fotí; jídlo – čaj (voda ze samovaru), kudys, chleba, smetana, syrovátka; po jídle – „omiň“ – i v jurtě; opravdu nesmrkají do kapesníků

- v jurtě – čaj, chleba, syrovátka, ohromo (těsto, maso, brambory, cibule), pestré barvy, elektrický proud – žárovka, trouba na pečení, nabíječky na mobily, jurta veliká, vzdušná, čistá; pod botami, které si zouvali, měli někteří kožené boto-ponožky (podkolenky); běžné mnoho dětí – i 14, když jsme řekli, že u nás je normální mít 1, 2 děti, ptali se, jestli je to u nás omezené zákonem jako v Číně; všude, kam nás Bakit vzal, to byli příbuzní – zeť, bratr, sestra, atd.; dříve uprostřed jurty byl oheň, kouř šel vrchem ven, v téhle jurtě žijí dočasně, než si postaví dům

- když jsme potkali na rozcestí džigita, který „stopoval“, Bakit zastavil a vzal ho s sebou k nim a tam jeho se svým titulem vytáhl z bláta – pomáhají si

1.den – Isl + Musa -bydlí v domě na vesnici (5+1?) – 2 krávy (dojnice), 40 ovcí (v horách), 1 pes, 2 telátka; 4 dětí – 8., 7., 5. třída + 4letý chlapeček; farmáři; Isl chtěla studovat a být učitelkou (zajímala se o AJ – umí slovíčka např. window, flower, atd. – co umí, učí svoje děti, ve škole totiž AJ nemají; v 17 letech se vdala – hned po škole; nyní jí je 30 let, každý den – v 6h. vstává, podojí – jezdí sem auto svážet mlíko po okolí a prodávají ho, uklízí, vaří, když je horko spí, chodí na pole, na zahradu, přes rok vypravuje děti do školy, už je na tu práci zvyknutá – dělá to od 17ti let, sem se přivdala – předtím bydlela v jiné vesnici, večeří v 10, 12 večer, pak jdou spát, školy jsou zde jen obecné; chtěla by, aby pak děvčata odešla do Biškeku na turecké lyceum, nejstarší by se chtěla stát doktorkou, 2. nejstarší právničkou, chlapec ještě neví, tak dobře jako děvčata se neučí; chce, aby děti hodně studovaly (i oni chtějí studovat); podle ní – 1-2 děti špatná rodina, 3-4 děti malá rodina, více – dobrá a zdravá rodina, svačina – salát, čaj, máslo – 2 druhy, chleba; manželé umí rusky, děti ne, jen ta nejstarší trochu, protože se o to sama zajímá; učitelé ve škole jsou skoro negramotní, RJ neumí, jen kyrgyzsky;

2.den - v 8h. byli všichni vzhůru, snídaně – teplé kravské mlíko, 2 druhy másla, zavařeniny, čaj, chleba – zavařeniny do čaje, nejdříve malá konvička se silným čajem, ředí to vodou z konvice; se skotem chodí i děti – hlavně chlapec; domorodci jezdí na korbě nákladáku, dělníci na stavbách domů pracují i přes poledně; auta mají absolutní přednost; na vesnici – mnoho psů (na volno), více než ve městě se na nás upírá pozornost; zdraví se tu – je to zvyklost – hlavně mezi muži; pumpa – pitná voda ve studni, ajran = z mléka (něco jako kefír, jogurt) – po přislazení výborný – z ranního mléka, co zbylo; kuchyň = elektrická trouba – na chleba, atd., oběd – krupicová kaše s hodně máslem, salát, chleba, čaj; žena při jídle nalévá čaj, Isl kaši nejedla, jen salát a chleba, při jídle koukali na Tv, malého krmila děvčata, pak ho daly uspat, na stůl a ze stolu sklízí hlavně děvčata

Musa – SSSR byl podle něj horší, dnes je lépe, starší lidé říkají často opak, po rozpadu dostal každý kousek země a dělá na svém – to je dobré; s tímto stavem je on spokojen; dříve kvůli splnění plánů se jezdilo do Kazachstánu do stepí lovit ve velkém „antilopy“ – najít, jak se jim říká správně, v KG žijí horské kozy; nemají přehled, jak velké hory tu mají – např. věděl jen, že 2. největší jsou v Tien-Šan, v metrech vůbec neví, neví ani, kolik obyvatel má vesnice, jen že je podle nich velká a táhne se tam a tam; při zmínce, že Hlinná je malá a má jen 200 obyvatel, Isl řekla, že je velká; Němci tu už prý nezůstali žádní, podle M. jsou v KG hlavně Muslimové, pak že někteří (zmiňoval při tom Talas) přešli k vahábismu, křesťanství, baptistům; on prý chodí někdy do mešity – zřejmě proto, aby nám potvrdil, že je Muslim – a to ještě zaváhal, než to řekl; v každé vesnici je mešita, tady taky, ženy tam nechodí, muži a kluci ano, dodržují Kurman-ajt, Oro-…, každá rodina Tv (i u hor na farmě – dokonce i satelit), nikdy nebyli v zahraničí, do Kazachstánu stačí pas, autem - „průjezdní list“; vepřové by jíst neměli, neví proč, ale on ho někdy jí; měli velkou radost z dárků; nejstarší děti se starají o ty mladší; matka má pak čas starat se o hospodářství a domácnost;

- po obědě lehce pršelo – M. usnul na gauči u Tv, I. uklízela kuchyni, v Oši – před rokem (10.6.) konflikt, v Tv pořady, kdy si to připomínají, tvrdil, že v Oši je to teď normální jako tady x Gani v Biškeku nám řekl, že se v Oši kvůli tomuto výročí k něčemu schyluje – odveta za minulý rok; dokonce M. ani neví, jaké napětí mají v síti – nejdříve řekl, že 120 W, pak teda že asi 220 W; omiň po jídle ze začátku nedělali; po cestě ve vesnici se s námi chtěli dát nějací lidé do řeči, ale nerozuměli nám a my jim taky ne – asi uměli jen kyrgyzsky; děti často skáčou na staré pružinové posteli; jsou hodně hrdí na Ajtmatova, tento rok výročí – 80 let (od smrti nebo narození??) – v Tv jsou na to dlouhé spoty; když se nás chtějí zeptat, co jsme viděli nebo zkusili, ptají se na: 1) Manas, 2) Issyk-kul, 3) kumys, 4) Ajtmatov; v Tv – Kurmandžan Datka = obětovala svého syna, aby nemusela celý svůj lid, 1.žena „náčelnice“ kmene – stále si připomínají svoji minulost, utváření identity; 2, 3 hodiny nám Musa dělal světlo do pokoje; v 19,30 večeře = kyrgyzský boršč (zelí, skopové, paprika, brambory, cibule, mrkev), chleba, čaj;

- pustili nám DVD o ukončení 11.třídy + sraz ze ZŠ po 10ti letech – nejdříve oslava v dřívějším kolchozu – zaříznutí zvířete (beran, kráva) – vše myli v potoce, příprava masa ve velkém hrnci + těsto trhají rukou a vaří – dají pak dohromady; před jídlem – dlouhé tosty (přípitky) + podávají si kalíšek, kdo ho drží – tost + zpěv; před jídlem chodí s konvičkou vody a každý si umyje ruce; na každém rohu stolu – hrnec s masem a těstem – okolo cca 4 lidi a jedli rukama (i ženy v kostýmkách); před školou – nejlepší děti dostanou červenou šerpu, zbytek jen diplom; oblečení – poevropštěné – muži oblek, ženy kostýmky, podpatky; proslovy, zpěvy, tance – tradiční kyrgyzský tanec – 7 dívek – 3 žluté, 3 červené, 1 bílá (vůdkyně) - podle vlajky KG; mají hlavně tradiční nástroje, tance ani ne; ve třídě každý řekne něco o sobě – co dělá, kolik má dětí, atd.; pili vodku na pikniku v trávě – plastové kelímky, vrátili se na hostinu do kolchozu – velká slavnost (jídlo, pití, přípitky, tance); na valčík tancují ploužáka, šlapou vodu; ředitelka ZŠ;

- návštěva – muž + žena + 2roční chlapeček + 2 Kyrgyzové pracující v Kazachstánu – bratranci Musy, 31 + 37 let, 2 synové + 2 dcery; ženil se v 29 letech (ten starší), pracuje jako oblastní manažer – firma, který distribuuje vodku; má rád české pivo (vypije klidně i 10 piv) – Staropramen, Starobrno; po práci chodí na pivo, nepotřebují víza, starší vystudoval německé gymnázium v Talasu – NJ moc neumí, trošku AJ, umí rusky a kyrgyzsky; hodně kamarádů v Karlových Varech – příští léto tam chtějí jet; pití a jídlo + přípitek – 1. hosté – muž, pak žena, 2. nejstarší – kdyby byli stejně staří, tak nejdříve muž, pak žena; ženy u stolu nepily alkohol – kvůli kojení či proč?, velké oslavy 5, 10, 20 let od školy; becherovka jim moc nechutnala

3.den - Musa jel do Biškeku pro díly do traktoru; Isl nás vzala na prohlídku po polích a okolí; mají obrovská pole, najímají na práci i nádeníky, kus pole dostali, zbytek nakoupili, domy si tu většinou staví sami – oni také, mají ještě 2. dům, bydlí v něm?, z fazolí dělají jen polévku, jinak vše prodají; některá pole také jen na trávu pro dobytek; traktor – sekají trávu, orají pole, mají i kombajn – když má M. práci hotovou, pomůže s technikou jinde, když byla I. malá, žádné sporty ve škole nedělali; dnes se ve škole pořádají turnaje – fotbal, volejbal, atd.; když v Tv zněla známá písnička, všichni si pobrukovali; při hymně si drží ruku na srdci; každý tu má kousek pole; zatímco si holky hrají venku, starají se o dítě, chlapec je venku s krávami; 1 kamna na vytopení celého domu v obýváku; pouští si na DVD filmy v RJ, i když tomu děti nerozumí; malý Kibu měl teplotu – stejně nemá kalhoty, dává mu tabletku, nos mu utírají do zmuchlaného obvazu; dnes odpoledne se všichni vystřídali a spali; chlapec se cca ve 12 vrátil s krávami z pastvy, spal, cca v 16hod. tam šel znova, oběd nebyl – jen chleba; omiň – i po čaji a chleba; byla jsem k omiňu vyzvána sousedkou – ukázaly mi ho (ženy z jurty + I.), děvčata se starají o malé děti skoro pořád – evidentně ráda, pitvoří se na ně, chtějí je chovat, už si na mě vcelku zvykly; děti nemají plínky – miminko (ani ne 1 rok) od ženy z jurty se počůral v obýváku; Kyrgyzové si mezi sebou rozumí (JxS), s Kazachy také ale s Uzbeky už ne; manty – těsto, hovězí na drobno, cibule, válela to dlouhou „tyčí“ – asi váleček, řezala nožem, velmi tenké těsto; kynuté těsto na chleba – do trouby do formy, arča = nějaký jehličnan (asi túje, zeraf) – rozhazují po domě proti pomluvám; v Tv – spoty na Kyrgyzstán – např. piknik u vody, velká oslava, idylické obrázky smějících se lidí; 2 kluci – Kyrgyz + Rus – perou se, dívají se na ně jejich dědové – jdou za nimi, aby se usmířili – začnou spolu pilou řezat dřevo a jak jim to jde od ruky; v Tv – spot podobný jako u nás Legenda o Sámovi a jeho 7mi synech;

- kozlodraní – stadion u Manas Ordo; 5×5, ve vesnici; 100, 200 lidí; ulak tartyš = tahání kozla; kos(z)lomaj – se s koňmi?? – více viz 2. deník

4.den - I. – ve škole při AJ zpívali (např. A, B, C), hráli hry; teď to tak ve škole není; dříve si to pamatovala všechno, dnes už jen některá slovíčka, omiň dělá ten, co odchází od jídla (když dojí) – ne všichni a ne vždycky; oběd – žárenije kartošky – brambory, cibule, játra; velká radost z kyrg.-ang. papírů – holčičky si to hned četly; maminka před 1 rokem umřela, otec – dříve velký alkoholik – má už jinou – I. o ní řekla, že je hodná, na každé fotce, kde byl Musa, řekla, že je opilý, že si z té akce nic nepamatuje;

- večer se muži shlukují na ulici; mluví, nic nedělají; ženy nejezdí na koních, nekouří, nesmí na hřbitov, ani do mešity; když se ženy znají, tak se při setkání políbí na tvář, muži si podávají ruce; ptali se na ČR – náboženství – šamanismus, Muslum., budhis., Hindu, jen na křesť. se nezeptali, divili se, že se u nás neučí moc RJ, znali Škodu, každý se ptá na finanční poměry – cena benzínu, chleba, důchody, výplaty, atd., jestli si platíme výdaje sami nebo univerzita, kde bydlíme, kolik platíme, jak se tam máme – zvědaví, drby, závist; nerostou jim skoro chlupy – ani mužům vousy; zlaté zuby, rozbitá pusa (ret), zvou na návštěvy, na výlety; na Ukrajině jsou prý nacisti – Hitler; jestli i u nás nacionalismus, prezident x premiér, banány, na J – dýně malé;

- když byl Kibu menší, viděl, jak Musa podřezává berana – fixovaný na malého beránka + nechce moc jíst maso; sníh je tu 4 měsíce; zelená vlajka = vlajka Manase – národní bohatýr, bojoval s Číňany (pak se Musa opravil na Kalmyky), kůň na vlajce možná jeho možná ne; z kopce na Manas Ordo je vidět daleko a všude; národní sport – s koňmi; u nich dříve také rytířské turnaje – sráželi se měkkými dřevcem; ne na smrt jako u nás;

- kozlodraní – Kabaru – hřiště, 2 koše, tam se hází kozel, zvenčí obloženy pneumatikami proti úrazu, kozel leží uprostřed – na písknutí vyjíždějí hráči, vezmou kozla, přetahují se, předávají si ho v týmu, kličkují, taktizují, cíl = hodit do ho koše protihráče, kozla z kruhu vyndává tým, který gól dostal; hráči – většinou mají helmy; koně – bandáž kotníků, popohánějí je bičíky; kozel – bez hlavy a končetin, má pahýly a krk, třese se jako gumový, je těžký – hráči si ho přendávají, pokud už nemůžou; kozla vozí v ruce nebo na sedle pod nohou; při zápasu – sanitka, policie, někdy i někdo zemře; kozel se přizvedává, aby se netahal po zemi; hráči – dresy a čísla, někteří se jmény; největší povzbuzování má-li každý tým pod sedlem půl kozla a každý ho chce pro sebe, div, že ho neroztrhnou; bílý kozel – není na něm vidět krev; rozhodčí má jinou barvu dresu; hráči visí z koně až k zemi skoro celou svou vahou, když ho chce vytrhnout jinému hráči; rozehrává také dvojice – přetahují se o kozla v kruhu až potom, co jeden z nich kozla sebere ze země, se přidají i ostatní; hraje se na čáry, na outy; Kazaši, Kyrgyzové, Tádžikové, Afghánci hrají skvěle, Uzbekové ne, Talaští hrají také výborně; s pravidly se hraje na stadionu – 5×5, často jako turnaje týmů;

5.den - Manas – nejdříve předáván ústně skrze manas-či, poté zapsán; manas-či vyprávěli klidně i celý den vkuse;

- škola – co nám řekla paní ředitelka: 297 studentů, 26 učitelů, ředitelka (cca 45 let), v každé třídě 14-18 dětí, 11 ročníků, 18 tříd x starší dcera ve třídě po 30ti, nástěnka fotografií nejlepších žáků – obě dcery; zvyk – příjmení od křestního jména otce, nová světla, pěkné topení, rekonstrukce interiéru, vybavení zastaralé, 9. a 11.třídy během prázdnin zkoušky; uniformy – černý spodek, bílý vršek, oblek, culíky; škola jim dává učebnice – zastaralé, ostatní si platí sami; po konci školy jezdí starší děti na 1 den do hor Kim-kol, mladší děti jen do okolí; Isl jako malá – Beštaš a Kim-kol; WC – 2 boudičky (M+Ž), uvnitř 4 trojúhelníkové díry vysekané v betonu, bez přepážek či dveří; plakát UNICEF, jak si mýt ruce a jaké nemoci by děti mohly dostat;

- sýr je drahý – nedělají ho, dřív na to měli stroj (odstředivka?); kočky si nedrží (jen v zimě jednu kvůli myším) – jeden z proroků měl úctu ke kočkám, na nohavici mu jedna usla a než aby ji probudil, tak si odstříhnul kus nohavice, na které ta kočka spala a odešel – tak to vidí prorok, my ne; elektrika za měsíc cca 300 somů; v zimě o trochu víc, děti spí v noci v oblečení; malinký na nás volal brácho a ségro; jedí i houby; jen k bešparmaku nebyl chleba, ze začátku byl k jídlu salát, dlouho už ne;

Bektur Atmatov – 23 let, nevěsta mu utekla Bek.. „Zlatozub“ – 23 let, žena, 2 děti – kluk + holka, staví si sám dům - 1 rok pracuješ - postavíš dům, další rok pracuje – koupíš si auto, další rok pracuješ – vezmeš si manželku; už se staví 2patrové domy – evropský styl; většinou si lidé staví dům svépomocí; na chybějící pouliční osvětlení tvrdili, že proud je drahý; každý na vsi je zemědělec, protože každý od státu dostal kus půdy; když prší, není moc co dělat – max. jedou jednou za týden do Talasu na billiard či na pivo; kůň je nejdůležitější – prý uveze i 4 lidi, použitelný je i místo traktoru či auta; mladí poslouchají jak místní hudbu kyrgyzskou, tak světovou populární (Eminem, hity, atd.); potvrdili, že při hymně se drží za srdce ve stoje; kromě státní hymny existuje i hymna tlaská, která je pěkná (o přírodě a horách), je to jediná krajská hymna, jinde hymnu nemají; v horách – liška, medvěd; dříve mnoho Němců – nyní sem jezdí jako turisti; tradiční kyrgyzský koňak; filmy – hlavně komedie; kdo sem prý přijede, nechce odsud odjet – kvůli nádherné přírodě a skvělým lidem; těžilo se tu zlato – „Zlaté hory“; na otázku, jak dlouho se už netěží – Musa nevěděl – o své zemi a nejbližším okolí přesné údaje Kyrgyzové neznají; nemají rádi kočky; „pišora“ = štola v horách, ve které se těžilo zlato, schovávali se do ní i za 2.světové války – aby muže do války neodvedli; mezi sebou si hodně pomáhají – zeptají se, jestli by jim půjčili koně a bez problémů; hodně se „bratříčkují“; PC má hodně lidí, ale často bez netu – na vesnici je drahý, net mají v telefonu; zajímalo je, jak se u nás v ČR k nim chovali – jestli by je nezbili; luxujou, nejsou tu odpadkové koše – dávají vše do kamen;

6.den škola – TV – tělocvična nebo venku na hřišti, od 7. třídy dá Ajdžan (tu starší) do školy do Talasu – je lepší; Isl se RJ učila sice ve škole, ale moc toho neuměla a nebavilo ji to, v pozdější době si uvědomovala, že by měla RJ znát a začala číst v RJ knížky, než se vdala hodně četla, doma nedělala nic, nevařila, jen si četla; po jejím únosu nebyla svatba, prostě jsou svoji jen tak; ve škole prý PC mají, děti na ně ale nechodí, doma prý PC měli – holky se na něm naučily hrát hry a psát; děvčata taky čtou – knížky z knihovny, tenké knihy, pohádky, syn ani Musa nečtou; co se Isl stará o rodinu, také na čtení moc času nemá; zažili jsme hádku – Musa i Isl křičeli, někdo z děvčat plakal;

- v obchodě malému chlapečkovi (cca 5 let) prodali cigarety; navzájem si Musa pomáhá se sousedem s opravou traktorů a náklaďáku; chovají se k nám opravdu jako k hostům, i po týdnu že není potřeba uklízet nádobí ze stolu a tak;

- Bakit – Nazarbajev + jeho žena = dobří lidé, mysleli to s Kyrgyzstánem dobře, po konči SSSR bylo hodně špatně – nebylo dost půdy; Nazarbajev dělal, co mohl; mají chatu v horách, utekli do Moskvy; Bakijevci – hrabou si akorát pod sebe – velká korupce, jde jim jen o zisk; Bakit ukradl Isl pro Musu – dělal prostředníka; svatbu dohodli rodiče, nikdy předtím se neviděli; ještě za hlubokého SSSR – děvčeti bylo 12, když ji chlapec praštil přes hlavu a neupadla, vzal si ji za ženu, v 15 už byly staré panny; kvůli letošním dešťům ještě někteří pastevci neodjeli do hor; 24.6. – svátek justice – volno a celý den někde pijí, atd. (piknik); i dnes lidé jsou chudí – bez zvířat, trocha pole, kde pěstují fazole a brambory, prodají to, pár peněz z toho je, sbírají i to, co zbude na jiných polích, takových lidí není už tolik jako hned po rozpadu; více techniky – dříve (cca 1991) 4 traktory na 3 vesnice, dnes 20 na 1 vesnici = větší mechanizace; v KG většina ojetých aut mnohem dražší než v ČR, někdy i 2x; pravostranné řízení – z Japonska, vpředu i vzadu parkovací zrcadla; plexisklo na kapotě – proti mouchám i jako tunning; možno zde kupit mnohem víc typů aut než u nás – dovoz z Evropy i Asie; řidičák od 16ti let; po ukradení nevěsty – nandají jí šátek – to znamená, že je vdaná; zábava ve vesnici – žádný sport, jezdí někdy do Talasu (např. na kulečník), kyrgyzské pivo v PET lahvích – „Naše pivo“; „Červené hory“ – ty co jsou dočervena;

7.den Suusamyr – zraněné, nemocné a slabé ovce jely náklaďákem do hor na pastviny, pěšky by to neušly – od více lidí po několika vesnicích; dlouhá cesta – od 4 hodin ráno do 2. dne večer; po cestě rozvážejí zásilky, nějaké balíčky i pak pro pastevce, jezdí i mimo trasu cesty do hor; 1 ovce cestu nepřežila, po cestě zpět jsme nabrali ještě 2 ale živé – poslední z mešity; kurut – kyselé kuličky z mlíka (tuhé); v jurtě nadšení z fotky na foťáku – všichni si ji museli prohlídnout; dřevěné vyřezávané dveře; nedodržují bezpečnost práce – při vaření vody v motoru; klobása = možná i psí konzerva; pastevci = hrdí, při urážce jsou schopni konflikt řešit klidně i fyzicky – např. z okýnka nadával řidič, který rychle najížděl do stáda a troubit – bičem a nohou kopali z končí do auta + slovní výměna názorů; Musa – korupce všude – např. řidičák stojí pes 100 USD bez zkoušek, i když se člověk chce učit a zkoušky správně udělá – stejně chtějí peníze, platí se i ve školách za zkoušky; co je ve funkci Otumbajevova – nic se nezměnilo, lidé si na tento systém už zvykli – jen ti obyčejní lidé jako on a např. pastevci, kteří pracují stále, jsou poctiví, na to doplácejí; na podzim volba nového prezidenta – ten by prý mohl něco změnit; 500 USD tu prý jako mzdu také berou; na tureckém lyceu v Talasu se platí 1000 USD za rok; cesty v KG hodně špatné – dělá se nová z pod hor až skoro do Talasu; před 5, 6, 7 lety u silnic nikdo kudys neprodával, kdokoliv kdo se zastavil, dostal pohostinství zadarmo, dnes prodávají vše, co můžou; myslí si, že v ČR není korupce, všichni se mají dobře, mají práci a jsou bohatí;

- bratr Musy otce – doma domácí obuv, 2 děti – 1.syn na tureckém lyceu v Talasu, dokončuje 11.třídu, umí AJ, myslí si, že v ČR je práce pro každého, když k nám jezdí za prací z Ruska, Kazachstánu; 10% nezaměstnanost překvapila; sedali si do křesel, ne na zem; lustr – poevropštěný styl; po Rusku – sušenky, perníčky a bonbony k čaji; vzhlíží k Americe – tam je prý lépe; všechny zajímá – jakou práci můžeme s diplomem vykonávat, v jakých zemích, kolik nás stála letenka do KG, jestli za školu platíme, proč ne a tak; žena neuměla rusky; spousta právníků a ekonomů, kteří nemají uplatnění; když člověk pije kumys 3x denně po 200ml, je zdravý a nic mu není; když jsme jeli kolem hřbitovů – vždy udělal Musa omiň (i za volantem, když řídil); jezdí se často bez pásů, telefonuje se, kouří, alkohol se netoleruje; uhynulá zvířata se musí vrátit majiteli, aby doopravdy viděl, že je po něm, nemusel by pastevcům věřit, že si to nevymysleli; zvíře si škrtne, odepíše; v horách – vlci – zakousnou ovce; výborný talaský med – ekologicky čistý, bez konzervantů, export hlavně do Japonska – toktobulský med nejlepší; Musa unavený nebyl – prý je na to zvyklý, když je potřeba, pracuje s traktorem někdy i přes noc; nejlepší studenti za školy neplatí – dostávají stipendia; prodavači na bazarech, když je sezóna a dobrý den, mají za den jako učitelé za měsíc;

8.den kyrgyzská televize ve znaku jurtu; v domě – žádné hodiny; tradice – plíst nebo tkát koberce – většinou stařenky; nádobí myjí ve 2 lavorech – jedna voda se saponátem, druhá na oplachování;

cesta z rodiny do Beš Taše – rozloučení po týdnu v rodině srdečné, dostali jsme dárky, vyměnili jsme si adresy; Bakit – 2 dny komise z Biškeku – pili vodku, ráno ho bolela hlava; obraz prezidenta na zdi není – Otumbajevová je pouze dočasná, v říjnu nové volby

jarmark – 1x za rok, 1 den – živá zvířata v klecích – i to si někteří Kyrgyzové fotili; ručně vyráběné typické výrobky – koberce, deky, povlaky na polštáře, tradiční oblečení, drobné suvenýry – jurty, velbloudi; vycpaný pták, sochy z pařezů, betonové tvárnice, dlažba, cestovní kanceláře, operátor – MegaCom, banka – UniCredit, typy zrní, ceny velmi nízké oproti Biškeku, lidé slavnostně oblečení, hrála muzika

týpek, co sloužil v ČSSR – nepamatuje si názvy měst, 1 den v Praze, lidé na ně byli milí a hodní – když chodili do krámu; vjezd do Beš Taše – jezdi se sem odpočívat – týden, 10 dnů, někdy jen 1 den – piknik; pro cizince větší papírování = 2+1 člověk = 250 C; ryby zakázáno lovit – za poplatek však možno; jezdí sem hlavně lidé z města - vracejí se k „tradičnímu životu“ – kumys, jurta, hory, atd.; 10 000 C – 1 týden za 4 lidi za všechno – jídlo, jurta, atd.; přisvojování známých osobností ke KG (Čingischán - Mongolsko, Manas – Číňani si ho přisvojili, jurty – Kazaši a Mongolové), odvozování jmen z kyrgyzštiny – snažili se o Tomáše, Sarkozy (Sar+kozy); všude pohostinní, nechtěli zaplatit, domněnka – týpek od Bakita nechtěl zaplatit (za vstup do Beš Taše), protože na něj v ČSSR byli lidé také hodní) – říkal, že je to pomoc od něj; nabízejí nevěsty – chtěli mě za kalym; možné mít i dvě ženy – jednu tady v KG a druhou v ČR; vodka, kumys – lék, dobrý na žaludek; 5 dní pijí kumys stále – chodí (běhají) na WC, pak jsou pročištění, zdraví, turisti – Číňani, Němci, Korejci, atd.; německé lyceum v Talasu – „N“ třída = ti nejlepší, kteří po zakončení školy můžou odejít do Německa a studovat tam univerzitu na stipendium

9.den chazajka – 3 děti – dcera (roč. 88), vlastní rodina, právnička, bydlí ve městě, syn (roč. 87) – studuje na zubaře Institut, rodina až po studiu; dcera (cca 5 let), žije tu s nimi, bez dětí, rozmazlená, hraje si sama, s rodiči nebo pokud přijedou jiné děti na dovolenou; všichni tři studovali v Taškentu – ona šička – tam se poznali a vzali; o Uzbekistánu mluví hezky – krásná města, ne jako Buškem; proč je Kazachstán, Uzbekistán a ostatní země SA v pohodě – v KG prý demokracie nefunguje – zákon nefunguje – za SSSR všechno v pohodě, když někdo něco ukradl – do vězení x nyní ne – Bakijev špatný prezident; hodně se kouří (protože nemají co dělat) a pijí vodku – je prý dobrá na vše; lepší domlouvat cenu předem – za 1 noc v jurtě + 2 teplá jídla + snídaně = 2000 C!; hodně nás pobízejí k jídlu a že prý málo jíme, přitom oni sami se nepřecpou – hrají si na to, že mají všeho dost?; autech nutné se pásat – skoro nikdo to nedodržuje – ani řidiči z povolání, např. opravář aut – opravuje auta policii – neplatí pokuty; v horách také třídní srazy po letech, nejdříve nám bylo řečeno, že střílet je v Beš Taši zakázáno, Bakit – pokud máš hosty, střílet můžeš, můžeš vše (nejspíš u prominentů); lesník – co odešel ze školy, knížku nečetl, poslouchá rádio, hodně si prý pamatuje a to hlavně kvůli očím – přikládá jim velkou váhu;

jurta – obložená kolem koberci, které často ženy dělají, podlaha – několik vrstev, střechy se také poupravují igelity, jurty na pronajímají – také obyčejné deky kolem dokola, velký nízký stůl uprostřed, spí se na 2 vrstvách dek (matrace + deka) – my ještě spacák + deka kolem; u jurt uvázaní koně, kobyly, vždy pes, ovce na pastvě, záchod – jen „igelity“ na tyčích daleko od jurty – tam díra?; hodně si sladí – i 2 kostky do malého šálku; z jiných zemí dříve přijížděli „turisti“ – hlavně z Holandska a psali zprávy tajné pro ostatní země; vše z Číny – levné, kopie, jako u nás; vidí, že je potřeba učit se čínsky; dříve šlo přeskočit 6.a 7. třídu a jít z 5. do 8. třídy – Bakit to tak měl; prý tu má mnoho lidí zbraně, pušky? bez povolení je to divné – zeptat se Kokiho; znají české motorky – JAWA, ČZ, náboje – americké špatné, ruské zbraně a náboje výborné; jejich křestní jména skoro vždy něco znamenají – např. Bakit = štěstí, radost; Ulan = prodloužení, pokračování

bazar v Talasu – čistý, prodává se tu cokoliv – oblečení (hlavně značkové Adidas věci), jídlo – zmrzliny, kapsy plněné, samsy, ovoce, zelenina, drogerie, součástky do aut, pračky, oprava kol;

džarma = pití – ječmen + ajran; chaladěc = „aspik“ – s masem a zeleninou; pastevci jezdí i s jurtou do města – postaví ji u bazaru a prodávají kumys, kurdak, atd.; svatba – 200 lidí je málo, normálně i 500, 1000 lidí, bratranec Tulii si v Estonsku koupil limuzínu a jako jedinou ji má v Talasu, kvůli tomu u nich pořád návštěvy – chodí se fotit a podívat se; normální – limuzína, Hamer – 200 000 C na 5 hodin z Biškeku, v létě každý týden nějaká svatba, na Jihu jsou napřed – tam uzraje ovoce a zelenina – doveze se do Talasu a až potom začne něco růst tady; rozdíl 10-15 stupňů – JxS; 10 lidí v domě – rodiče, ona, atd.

10.den - odjezd z Talasu – vesnice Aral – bazar od 9-17hodin, v 8hodin to tam už žije, dovezené věci z Biškeku dražší, jídlo a suroviny levnější; Bakit si nahlásil dovolenou, přijeli mu ale na kontrolu Čiňané; v Aralu se narodil, chodil do školy; Nurik – americký typ Toyoty, klimatizace moc nevyužívají, tempovat k ničemu, nepoutají se ani v autech s airbagy – bliká kontrolka a pípá; starší Prius 15000 USD, večer před dovolenou se Bakit opil, bolela ho hlava, musel ale za Číňanama; Nurik vystudoval policejní akademii, teď podnikatel – 1000 USD/měsíc, ženil se ve 33 letech, policajt – 100 – 200 USD, žije v Biškeku, sem jezdí za rodinou a za zábavou; „Talaský Issyk-kul“ – hlavně Kazaši jezdí na dovolenou; přehrada; hodně viditelně pro Svaz – dříve byly cesty v pořádku, všechno fungovalo, ve vesnici měli kino, atd., pouštěl si sovětskou hymnu v rádiu (prozpěvovala si i neteř); stará paní – rusky rozumí, hodně špatně mluví; 4 děti – 3 synové + dcera, hezky se obléká; ženy často nosí šaty celorozepínací – možná teorie o pocitu snadnější dostupnosti; dům – pomocník na zahradu + na stavbu domu – Rus – bydlí na zahradě ve stanu; nebyli jsme seznámeni s rodinou, kde máme bydlet – jen s paní mámou; ženy často sladěné oblečení s šátkem, někdy náušnice – prosté, jednoduché, pěkné; po příjezdu šel Nurik nejdřív na hřbitov – číst Korán za otce, který před 10ti lety zemřel (51 let), umyl si předtím ruce; k obědu ani potom bez zavařeniny, ke každému jídlu domácí kumys; k jídlu místo zavařeniny běžný talíř s 2ma druhy rozinek, kostkami cukru, sušenými fíky, bonbony (čoko), krystaly čehosi, podobnými solným lampám; v horách také běžné sušenky; smetana ke každému jídlu, pravděpodobně ale ředěná či méně kvalitní; k snídani nikdo nedolévá čaj, jíme a pijeme sami, chleba zřejmě kupovaný, staršího data

Muž – jméno neznáme – staví novou saraj – on a pomocník, starou potom strhnou, teď dělají novou příjezdovou cestu z asfaltu, který rozbagrovali ve vesnici, kde dělají novou asfaltovou cestu (dají přesto ještě asfalt); 2 domy – 1 pro rodinu, co zde žije – stará paní, manželé – 3letý Nurislam, 16letá Mirim, 2. kde jsme my – reprezentativní prostory, 2 pokoje spojené okénkem – jídelna, modlitební koberec – arabské nápisy, minarety – koberce ručně dělané a typické kyrgyzské motivy – na zdech, 3 lišky, všude hodně dek a polštářů, 2.část – televize + skříně, 3.pokoj – „slavnostní“, největší, nová obývací stěna, samé dárky a „cetky“ – často ještě v igelitech – vystaveny, chladný pokoj, 4.pokoj – malý, jen přikrývky a věci; chodba – umyvadlo nové, pěkné, urvaný kohoutek, nepoužívá se, manželská postel takhle na očích, v každé místnosti dlouhé závěsy – záclony až na zem – prý evropský styl odkoukaný z TV; muž celý den pracuje na stavbě, ženy v domácnosti; některá kyrgyzská jména vůbec nic neznamenají, prostě jména;

výlet do hor – 4 kamarádci ze škly – Bakit, Nurislam, „Čert“ + ten v horách; po cestě si dělal Nurik srandu, že bude střílet z auta po ptácích, koních, atd., po psovi vystřelil – ze vzduchovky; hory menší a bez stromů – typické stepi; na farmě – 2 rodiny – žena hostitele – 2roční holčička, on předtím žil 14 let v Biškeku, v horách 1.rok, našel si prý nejkrásnější ženu, co se rodí jednou za 100 let; 2. žena – 15 dní po porodu – nemocnice v Talasu; chlapec Ilja jméno z Bible; farmu postavil její otec – předtím tam nic nebylo, ani těch pár stromů; cca 10 let mu to trvalo, do školy chodila v Arale, bydlela tam v jejich 2. domě; každý den by to nemohla chodit, 26 let, má ještě 5ti letou dceru, rodiče teď v Biškeku – její sestra tam zrovna teď také rodila; 3 pomocníci – svobodní – 1 dojil krávy před námi, každý den – krávy a ovce z hor do stále + krůty, krocani, kočky, (toulaví) psi přišli žebrat o jídlo; kuchyň – venku + posezení jakoby terasa; vaření – pec; rybník – před dvěma lety si sem nasadili ryby a teď jsme je do sítí chytali – kapři, atd.; z nich pak večeře – ryby vykuchané zaživa – celkově se zvířaty podle evropských měřítek nezacházejí humánně; na rozpáleném oleji s kořením, plov, chleba, atd., malá má ráda – smetana, kompot z rybízu; hračka = špulka nití; před pár lety jim tam postavili větrnou elektrárnu na kopci (= světlo) – 1 „mlýn“ – Němci, Australané, Číňani, Holanďani – často sem také jezdí na návštěvy; velký ovocný sad; národní pes – afghánský chrt – divné, dříve prý jich bylo ve vesnici hodně – už jen pár – u nich jsou dva, mají ale 3 psy („Méďa ), přes den se jenom válejí; neviděli jsme, že by někdy někdo psa hladil a hrál si s ním – psi jsou pouze pro hlídání a ne jako mazlíci; 40% koňak Buškem – hodně vývoz – Rusko, Evropa; holčička – plenky!, Malého chlapečka jsem asi hodinu držela, aby obě ženy mohly vařit – divili se, proč ještě nemám děti a kdy se vdám; kosti od berana ohlodávají úplně (použili na to nůž) x na rybě toho hodně zůstalo x já naopak , kosti házeli psům, zase tost – jen my; hodně vlků; děti moc nehlídají, nechají je hrát a nevšímají si jich (auto) – také říkají „máma“, „pápa“; kdybychom zůstali do rána – zabil by na jídlo hostitel berana;

muzeum – od 13h. otevřeno, v půl po dlouhém shánění a telefonování přišla ženská, před muzeem – kámen, který zvedl Nurislamův děda; mlýnská kola a jiné šutry; muzeum – kyrgyzské tradiční věci – modely jurt, tradiční oblečení, hudební nástroje, atd.; zajímaví a významní lidé vesnice – sportovci, zpěváci, atd. – manasči, vstup dobrovolný; otevřeno každý den – doopravdy??; v knize zápis naposledy 17.6. – my 21.6., klub – dříve kino, kvůli DVD a TV prý nefunguje – za SSSR fungovalo, každou So disko, také někdy „proezdniky“ – svátky, rekonstrukce – místo dřevěných sedaček sedačky polstrované, často už propálené; kulturák jkao u nás v 80., 90. letech;

na farmě – opět – ať se tu vdám a zůstanu, návrhy i od hostitele – 2.žena?, v noci k jezeru na ryby – síť a nachytat, pak udělat šašlik, posedět, opít se, až ráno domů – tak to dělají; tentokrát v 1hodinu doma, že ve 4h vyrazí opět k jezeru na ryby – chytili jen raky; hostitel v horách umí RJ, kyrgyzsky, uzbecky, kazašsky, turecky se prý také domluví; Kazachové a Kyrgyzové – jako my a Slováci –Kyrgyzové prý Kazachům vždy pomohli; když bylo KG špatně – Kazachové uzavřeli hranice a nechali je na holičkách; KG to berou jako velkou zradu – KZ se mají hlavně i lépe – hlavně ekonomicky; stále se chlubí čistou vodou, vše je ekologicky čisté – vzduch, atd., ale při dopití PET lahve je zahodí z auta do přírody;

za zahradou je ještě 1 dům – tam bydlí strýček; pomocník se v noci opil a utekl; sitě – mokrou narvou do pytle, neskládají to – uschnou a slepí se, poté se vyndají, roztahují a balí; chytání: na připravenou síť kovová závaží, síť se spustí doprostřed rybníka, od krajů se do vody hází kameny, aby se ryby nahnaly do sítě; po kompletním vykuchání se ještě hýbou; vnitřnosti + dušičku nechají odplavat vodou;

-ve škole v Aralu také rekonstrukce – smrděl tam lak, atd., obědvali jsme sami, spali na zemi na dekách, „náš pokoj“ ale chodí sem bez zaklepání; Isl – ze začátku se styděli nám vařit, co normálně jedí, báli se jíst s námi; cpali nás na gauč, divili se, že T. nechce sedět na zemi, první snídaně u normálního stolu, pak už normálně s nimi; zde – izolace i z hlediska domů; při práci muži se baví hlavně mezi sebou kyrgyzsky, rusky pouze, pokud bylo potřeba změnit směr, nebo přestat – aby Tomáš rozuměl; při práci mají dívčí myšlení – nelogické přRpování materiálu s ohledem na budoucí potřebu; po práci koupel v řece – v oblečení, ve kterém pracoval, na mokré si vezme pak tepláky;

A.D. – dělá kurzy na Pc – Word, Excel, PowerPoint, Internet, Mail, základní dovednosti s Windows; pracovní doba – Po-Ne – 9-20h.; rodinný typ – fotky rodiny ukázal hned, manželku představil, uměla Aj, bez šátku, moderně oblečená, normálně podávala ruku, kočárek Pierre Cardin,

- ptají se jak je – odpověď správná je „normálno“, ne „chorošo“; Mirim chce do Ameriky, neví proč, prostě do Ameriky, že tam má vrstevníky, na návštěvu, 16 let, jde do 11.třídy, matka pracuje v Rusku, otec žije v Biškeku – zpěvák, rodiče rozvedení, rok se učila v Biškeku, u Issyk-kulu, nyní v Arale, je tu u babičky; „Co děláte ve svém volném čase?“ – „Nic.“; už měla 3 přítele, dojí krávy 2x denně – ona nebo chazajka mladá – ráno a večer; nechali si pomoct – T. dělal cestu, zeptali se, jestli máme co dělat – šli jsme na třešně; krmí zvlášť kuřata – odhání slepice, krávy a koně se jim pasou sami, večer je seženou; večeřeli jsme s rodinou – viděli jsme jejich fotky – Nurik + album jejich bratra slavného zpěváka, pár fotek z rodinných oslav; pomocník utekl, prý tu měl hodně práce za málo peněz; Nurik – 3 roky; vzal nás kouknout na hory – šli jsme ke hřbitovu a koukali;

- v Manas Ordo – normálně Kyrgyzové a Rusové platí 20 C, cizinci 400 C, Gulja se snažila ukecat, že jsme Rusové, ale v pokladně řekla, že si s námi promluví, takže to G. vzdala uznala, že jsme cizinci;

- čaj pro hosty – ze samovaru, opravdu lepší než z konvice; rozžhavené uhlíky do trubky, která ústí ven; bešparmak taky bez ovčího tuku, s brambory a mrkví; kyrgyzský film: „Talas – Biškek“ – umí si ze sebe dělat srandu; do maršutky chtějí nacpat kozu, slepice vezou do Suusamyru, upovídaná babča, co pořád s někým telefonuje, pohostinnost čabanů v jurtě – všichni z maršutky na piknik; manželé v jurtě se hádají – došel čaj, jinak domy v evropském stylu; Issyk-kul, panoramata hor, koně, ovce, rovné cesty, muzika kromě 1.písničky v Aj, mladí poslouchají muziku jako u nás + svoje kyrgyzské a ostatních zemí interprety; omiň – i po nějaké hezkém slovu – blahopřání – jako dík, po omiňu se dá i pomodlit (stará paní); vepřové opravdu nejí; v autě – disk s Alláhem, jeleni; koupání – oddělené žxm; přibuzné se narodilo miminko – návštěva – pěkně se oblékli modlitební kobereček nade dveřmi i v chodbě, lednička – u Musy – jen pytliky s masem + máslo – cihla jako u nás sýr; autorita – hlavně stará paní – žena odloží mužův hrnek a nejprve nalije staré paní; první dostává stará paní, pak já, Tomáš, pán, atd.; jídlo nám nandává stará paní; jako poslední jí Mirim – suchý chleba, až když večer viděla, že už nikdo nebude, dala si jídlo; došly bonbony – perníkové hroudy obalené v moučkovém cukru; DVD přehrávač + ovladač zabaleny v igelitu; PC má Mirim ve městě, tady k němu není připojení; tady na hřbitov smí muži i ženy, Minim nezná Harryho Pottera, ani jiné známé filmy (Star Wars), knížky čte různé v kyrgyzštině a ruštině, nádobí chodí mýt ven bez teplé vody;

- svatba – bratr Ali říjen 2008, fotky – v parku Biškek u stromů (břízky), balonky na autech, barevný mašle, nevěstu vyzvedli v salonu; auty k místu v Biškeku, kde se nechávají kytky, kamarádi u toho zpívají, vypustili 2 bílé hrdličky; Coca cola v PET kelímkách, na radnici, na obřadu méně lidí než na oslavě potom; maminka ženich nandá nevěstě šátek – po prstýnkách + novomanželé se rodičům 3x ukloní; odcházejí z radnice a zpívají; focení v parku, svatebčané telefonují během cesty; svatbu připravují od ženich; přátelé přejí vše nej, zpívají, když se čte Naman, stříbrné prstýnky, protože se nesmí nosit zlato; všichni jim přejí; dávají dárky, moderátor, šátky dávají matce sny; 300 lidí, kytku nevěsta házela, dražba – 4000 C za???; krájení dortu – oba – ochutnat nejdříve dostaly rodiče – žena dala matce ženich a naopak, krmili se i navzájem; ohňostroj;

- škola – oprava, „Dobrovo paželovanie“ – u vchodu každé školy, v Arale – narodil se Usumbajev (zpěvák), volejbal, fotbal, všichni se chtějí fotit – že se nikdy nebo ne takovým fotoaparátem nefotili, děkovali nám, Mirim máma pracuje v obchodě v Sankt-Petěrburgu; policejní kontrola – jestli máme pasy, víza, kolik dní tu jsme, přijeli jsme vlakem nebo letadlem, jestli umíme AJ – řekl šerif, tvrdil, že je inspektor z ministerstva; odpadky se hází na kraj k silnici, popeláři to prý seberou, ovce v horách – platí se za to, na zimu zpět – aby v zimě byla hotová; každé ráno ve 4h vyhání koně do hor; z každého dojení kobyly 1l – 3x za den = 3l; kumys čistý, stlouká se; lasička 5-10 kuřat za den jim sežere – utloukli ji; s Kazachy si skvěle rozumí; borsuk; není tu, kde se koupat – jez, hodně vody, tam šampon + vyprat oblečení; Mirim – chce být žurnalistka, vát se ve 25 letech; žena – 23 let; Mirim – přítel ve městě, v Talase; Manas + 40 bojovníků tady v horách – vrstva zlata a pod tím jsou pohřbeni někde; koňské maso běžné; psi ne; koňský tuk – klobása, jako jsme měli v Suusamyru k omeletě; sestra = starší; sestřinka – mladší; brat = starší, bratiška = mladší; plat reportérky (žurnalistky) = 20 000 C; pomocník – šatili ho, krmili, ruplo mu v hlavě a odešel do města; Novruz – roční Nurislav – svázané nožičky provazem – rozmotá se, aby dobře chodil;

- ženy ráno vstávají brzo – dojí, vyhání kuřata a jiný kur po dvoře a okolí, vaří vodu do samovaru + maso – cca 6., 7.h; Mirim spí jak dlouho chce, večer myje nádobí po večeři, pomáhá se zvířaty + drobné práce na zahradě (např. sbírá višně); manželce přišla na návštěvu cca stejně stará kamarádka; Mirim nosí na hlavě šátek, protože chce; stále telefonuje, pouští muziku na telefonu, mám v čaji přednost i před starou paní; k večeři ale dostala kost Banjo a ne já, T. ano; stará paní má dceru také ročník 88; při snídani paní – nikdo nám ji nepředstavil; po koupání – neměla paní suché šaty, měla tričko a leginy – obmotala si kolem sebe ručník; Mirim si před T. obmotala závěsem u DVD, barví si nehty – i na nohou, i když někdy v hrozném stavu; Mirim. se maluje, když jsme šli do města (vesnice), Mirim = slunce, Nurislam = nur =slunce + islam; babička – Salira 56 let; přijímačky na VŠ – nejsou těžké, pokud se člověk dobře učí; moc dobře neplavou; Mirim – i když měla už 3 chlapce – ostych před chlapci ve vodě; manželka – manžel jí dal zákaz se kopat, že je tam mnoho mužů, tak se na nás koukala; rychlý úklid – metličkou zametají koberce, vstávají i v 5,30h, muž na koni + psi – odvedou koně pod hory, psi chytají myši, pokuta za skládku u jezera – 300 C; udržují WC – vodou z PET lahví polévají zem – voda odtéká dírou do země, auta si na vesnicích a horách nezamykají; vložky kupují i v obchodě po kusech; Mirim – nikdy vepřové nejedla a neví, proč se v KG nejí; trávu na zahradě sečou kosou; děkovala stará paní za peníze hodně hezky, peníze nechala na stole, nejspíš aby to viděli ostatní + aby nevypadala chamtivě, kdyby ty peníze dala do kapsy = M ani paní peníze před námi nepřepočítávali;

- peníze za autobus během cesty si posílají, během cesty se urvalo střešní okno, přistoupila cca 13letá Ruska – i když bylo místo vepředu, stoupla si vzadu; nabídli mi sednout; týpek – roč. 88, rajon Prachovka, ptal se, jestli si T. odsud odveze ženu – zcela vážně; architekt – inženýr územního plánování, dům s cedulkou mešita – jinak by byl k nerozeznání od obyčejného domu; limuzína u hrozné barabizny; muž s rýčem, jiný s kanystrem; k autobusu přijelo hned taxi a že nás odveze k bazaru; řidiči se chodí ptát, jestli jedeme do Biškeku; k autobusu nás odvezl domorodec, cena nám byla naúčtována větší – prý to má stát – 50 C za každého, my platili 175 C; zavazadlo mi dovnitř vzal mladej kluk, pak ho dal k řidiči, aby nepřekážela – ochotní; do telefonu se moc neloučí – říkají např. „vsjo“ nebo hovor jen tak ukončí; loučení – i Tomášovi dala stará paní pusu, mně všichni; pán – podal ruku oboum; často při podávání ruky říkají: „davaj“; manasči – bohatí, v Aralu měl jeden 3patrový dům, to jsme tu ještě neviděli nikde;

- šaurma = placka z těsta – rozbalil, polil tatarkou, zelí, maso (přeřezané), koření, hranolky, rajčata, kečup, zabalil do sebe, dal do igeliťáku, ohřál tak v mikrovlnce; krytá část bazaru – chlazené potraviny – ryby, maso, koření, sýry, jogurty, salámy, dorty; děti hry na ulici – fotbal, trefují se kameny do PET lahví; „ruská ulička“ – mladý chlapec (cca 16 let) podal Tomášovi ruku a rusky pozdravil; na autobusové nádraží do vedlejších vesnic – muž „Spechen Sie deutsch?“, německy se učil 10 let ve škole, něco už zapomněl, německy tu prý moc lidí nemluví – jen kyrgyzsky a rusky;

- večerníček + potom stejné postavičky (chlapec, dívka, aksakal, mluvící oslík), zpívali o abecedě – obrázky z celého světa; sezóna zavařenin – zdražily cukr, 10kg? = 650 C, lidem se to nelíbí – ženy na Ošském bazaru se rozčilovaly, prodavačky se s reportéry nechtěly bavit; chtějí opravovat do 3 let paneláky v centru Biškeku; v bytě v Talasu – český porcelán (hrnečky + talířky); v popelnicích bufetila kráva;

- Gulja – každý rok 10 dní s dcerou u Issyk-kulu na dovolené, rozvedená – předtím žila s mužem v Oši – dříve to bylo krásné město – u každé autobusové zastávky restaurace, čajovna – vedli je Uzbekové – dnes po revoluci v minulém ruce polovina města shořela – hlavně ty uzbecké čajovny – Kyrgyzové neumějí takové podniky vést; sever Issyk-kulu ne tak hezký, jih – krásný, čístý; fotky – každý rok Novruz, inspirace západem – kýčovité rámečky; konec 4.třídy – zakončení v krásných plesových šatech, rodinné fotky, ceny dopravy z Talasu do Biškeku – Ford maršutka – 300 C, mini van – 350 C, taxi – 400 C, 3patrová jurty v Oši; rozvedené ženy – bez šátku; pracovala dříve v restauraci; rodina má 5 ha polí s fazolema – po práci tam i ona chodí pracovat – každý den cca 20 lidí;

- prodavač po koupi – podal ruku; sleva na tričko – 20 C – prodavačka Ruska, mluvila Aj, z bazaru – 2 muži, chtěli vidět pasy, představili se jako policie z 10. okrsku, červená průkazky s nalepenou fotkou – předtím nás varoval Koki; ISIC – mysleli si, že je to kreditka, u nich to není – prý jen kartička, kde je napsáno, že jsi student; když jsme chtěli jít k uniformovaným policistům, tak že oni jsou policie; u A.D. jsme si ujasnili, že to policie opravdu je; já šla v doprovodu pro pasy, T. na polici; cizinci musí mít pas u sebe; 3. muž (vyslýchající) – hodně nacionálně založen – vysvětloval nám rozdíl Kirgizstán x Kyrgyzstán + brzo jsme prý zapomněli světový jazyk (Rj), když jsme byli při SSSR; ptali se – co tu děláme, jak dlouho jsme kde byli, kdo nám kde a co zařídil (jestli to byli Rusové nebo Kyrgyzové) a kde pracují; prohlíželi důkladně pasy – podoba, opisovali údaje; prý to bylo pro naše dobro – abychom se zde cítili svobodně, mohli chodit, kam jsme chtěli – kdyby se něco stalo, aby prý věděli, kde nás hledat a kdo jsme, atd., odvedli nás k netu a šli zpět k bazaru; oni mají oproti uniformované policii právo zadržet; „cizinecká a extremistická“ policie, večer že bychom měli být opatrní – hodně opilých lidí; dal nám na sebe číslo, že by nás provedl večerním Talasem;

- muž v taxi – hodně lidí sloužilo za SSSR v ČSR, Německu, Polsku, Maďarsku; někdo je nemocný – vrátí se z nemocnice a rodina zařeže berana, aby byl stále zdravý – sejde se celá rodina; syn má 3 syny – každý rok se modlí k Alláhovi, aby byl šťastný a zdravý + také při narození řežou berana; pás v autě – přehodil si ho přes sebe, neměl zapínání; za SSSR bylo dobře – mohlo se cestovat, všechno klapalo;

- u Gulji doma – otec 61 let, řidič náklaďáku, potom autobusu (Talas – Biškek), také topič; 3 synové + 2 dcery, vojna – pro něj „Dálný východ“ – Vladivostok; jeho otec – za 2. sv. v. bojoval na Zakarpatské Ukrajině, byl raněn a zamiloval se do ošetřovatelky (Maďarka) – vzali se, zůstal tam; 1971 přijel na měsíc zpět do KG, potom 3 měsíce pracoval na stavbě cesty s 3mi Maďary, už skoro zapomněl kyrgyzsky, vydělalai si tu hodně peněz, chtěl se sem vrátit na trvalo, ale umřel, je tam pochovaný; ruské přísloví: „Jeden den pracuješ a celý rok z toho žiješ.“; přemýšlel, že by napsal do ruské „Pošty pro tebe“, aby našli jeho příbuzné na Zakarpatské Ukrajině; dříve blízko u Aralu těžilo uhlí – za války; Němci to tam po válce zavřei, ale lidi si tam chodili s pytlem sami, pak to uzavřeli a zalili betonem; dnes tady v okolí není uhlí nikde; v Manas Ordo – hora s vlajkou – prý tam má být zlato a diamanty – podle něj pohádka, nevěří tomu; on ve škole – třídy – paralelně 5 tříd – v každé třídě jiný jazyk (Nj x Aj x Fj x Rj x Kg), dnes jen 2 třídy; pamatuje si vždy jen pár slovíček; dříve 50: 50 (Kyrgyzové : Rusové), dnesk 80:20 (Kyrgyzové: Rusové), dříve také hodně Němců; učili se jak kyrgyzsky, tak rusky; přijel Japonec – uměl kyrgyzsky a ne rusky; v Číně – jedí, co se hýbe x Dungani – jedí vše, co vyroste zelený, budou žít, dokud poroste zelený; za Svazu se dal ocestovat, al i tak do ČSR bylo těžké (turisticky) se dostat; ve škole je učili – Zlatá Praha; „som“ platí pár let od rozpadu SSSR, předtím ruble; ptal se na výplaty, co exportujeme, znal české pivo, dřív se vozilo čerpaný v tanku – na 1.5., 7.1. + 3.svátek jejich, potom mu někdo přivezl basu piva; pivo rozdal, chodili za ním všichni, že by chtěli ještě; znal auta Škoda – dříve jich tu jezdilo hodně + Ikarus; teď hodně pravostranných aut, asijská, německá, všech vůbec; víno – akorát v Biškeku a není prý dobré – hodně z Moldávie; v létě, když je vedro, vaří a jedí v bývalé garáži; zahradou veprostřed propojené 2 domy (jejich + mladší syn) + třetí nevíme čí; Gulja – pracuje sama se svojí matkou – 2 místnosti, vlastní PC + internet, fax, scanner, kopírka, myslel si, že v ČSR zastrašili generálního tajemníka – pak si vzpomněl, že to bylo v Jugoslávii; auto Taxi – nemělo zpětné zrcátko, kliky urvané; hodně se divili, že neděláme v ČR kumys – v Kazachstánu, Mongolsku, Bulharsku ano, mysleli si, že je u nás hodně ovcí; delikatesa – konina; 1.třída – kyrgyzština, ruština, matematika, psaní – 5 = jako u nás 1; na oplátku nás také obdarovali – kalpak + šátek; na západě – je tam líp, lepší mentalita, ekonomicky vyspělé země; v Německu – čisto, u nás prý taky; árijská krev v Německu – u Kyrgyzů prý také trochu; kyrgyzština v mluvě podobná j – oboje tvrdý, úderný jazyk, podle nich 20 let za námi; Gulja – dříve na justici 50 USD/měsíc, odešla a otevřela si svoji kancelář, kde je teď;

- auta varují před policií – blikáním světel; pas – 600 C za normální čekací dobu a za rychlé udělání 3000C; řidičáky platí v takových zemích, ve kterých jsou velvyslanectví – např. KG + Německo; Nurik – v Biškeku výměna peněz + prodej cementu; také se tu říkají anekdoty; pas – malinkatá kartička jako u nás řidičák; vousy (bradku) nosí jen aksakalové a nebo hodně věřící; hrdina z hor – uzvedl kámen 690 kg, když se mu unavily koně, s kterými šel přes hory, odnesl je na zádech; platí se za vjezd od tunelu do Biškeku – v Suusamuru; džajló = letní pastviny; džaj = léto; Čingischán ovlivnil, jak lidé v Kyrgyzstánu vypadají – modré oči, vysocí – takoví byli dříve; malá rodina = 3 a méně dětí, průměrná = 5-6, velká – 7 a více dětí; WC v Suusamuru (3300 m.n.m.) boudička, malý kosočtverec , do 10 cm všude výkaly + papír, 2 cihly na stání – přesně to samé; na bazaru v Talasu – prodávali živá kuřata; žebráci – chlapec chtěl 8C na maršutku – podává ruku; malá holčička – ještě oslovuje „bajke“; žena na vozíku s miminkem a žena, která táhla vozík; muž na bazaru – Američani, že umí rusky také 50%, on je přeci Kyrgyz; nasedají na koně pouze z levé strany a kobylu také dojí pouze zleva – je to lepší pro ně jako pro praváky; omiň okolo hřbitova – i ženy;

- Eldiar – roč. 1980, 1. manželství rozvedené – 7letý syn; 2. manželství – 13ti měsíční holčička; vystudoval policejně-vojenskou školu – vojna odpuštěna; pracuje na letišti Manas v tranzitu; Tamga – sanatorium – ozdravné lázně, klub – konzerty, hřiště – volejbal, fotbal, atd.; maminka – vystudovala peďák, učitelka, v jeslích také pracovala, nyní v obchodě; sezóna – polovina července; doma mluví rusky i kyrgyzsky – spíš takový mišmaš; je z 5ti dětí, prostřední; muži zde také vaří – táta i on, před 6ti lety zemřel, zubař; děda – při válce mu projela střepina skrz břicho, přežil to – válečný hrdina; 1. otázka na pláži – kolik v ČR stojí prostitutky, tady 50 – 100 USD, legální je mít žen, kolik chceš – musíš je ale stejně milovat, stejně se jim věnovat; Issyk-kul – 1600 m.n.m. – hory Tjan San; alkohol pijí i některé ženy hodně – tvrdej – své ženě ho úplně zakázal – ve městě je to volnější, na vesnici se to takhle zakazovat může; zná Škodovku, ČZ (pistole), rybaření - v zimě ryb více, v létě – červenice, srpen – bez lístku možné lovit (bezplatné); lososy; velký sportovec; 2000 USD – výplata; v parku – odpadkové koře + kamenné u vody; na spáleniny – ajran (kefír); ceny pro cizince vysoké – např. k vodopádům bus ani maršutky nesmějí – taxi dávají vysoké ceny; Eldiar = El = národ + diar = radost; Čolpon = hvězda; Ata = otec

- stará paní Ruska u pravoslavného kostela – dříve spousta názvů např. ulic nekyrgyzské – ulice Fučíka – přejmenováno na kyrgyzské témata, Rusu tu už mnoho není, zíta (9.7.) je tu velká slavnost – přejeli duchovní z Taškentu; 3 kostely podobné dřevěné – Karakol, v Japonsku, Almata – ta je větší; je jim nutno víza do Ruska – nevidí často své vnuky, Rusů tu už moc nezbylo, Převalski to tady objevil; Kyrgyzové přišli do Jeniseje;

- kamarád od Eldiara – dědeček na soše v Pokrovce (dříve), nyní Kyzyl-su – šlechta; Eldiar a Čolpon bydlí normálně v Biškeku, do Tamgy jezdí na prázdniny;

- Isl-zu – anestezioložka, sestřička, po měsíci narození dítěte šla do práce, mohla si vzít 1 rok mateřskou dovolenou; manžel má protézu na noze, děda – dříve geolog – tady ty všechny baráky na sídlišti – byly geologů, nyní na penzi; bydlí 50 km odsud na vesnici – zvířata; budují si byt u Čolpon Aty u rodičů manžela – je to nejmladší syn – musí se o rodiče postarat; do té doby ona bydlí tady (+ dvě dcery) v bytě v Karakolu a manžel a syn tam u rodičů; ﻿